Kirjoittaja
Aihe: Terveen vaunun löytäminen (Luettu 8744 kertaa)
« Vastaus #1 : 8.11.2019 kello on 09:24 »
Vaunun tulisi olla ehdottomasti sellainen ettei homeille altistunut ihminenkään saa mitään oireita. Eli tässä voitaneen puhua "kuivasta ja hajuttomasta" vaunusta. Paljonko vaunuun tulisi sijoittaa jotta tällaisen löytäisi? Onko tällaisia vaunuja ylipäätään olemassa muuten kuin uusina?
On niitä. Ikä ja hinta ei kuitenkaan kerro koskaan koko totuutta. Ainoa keino on etsiä, ruuvimeisseli toisessa ja kosteusmittari toisessa kädessä. Ja niihin myyjän mittauksiin ei kannata luottaa.
« Vastaus #2 : 8.11.2019 kello on 09:36 »
![](https://karavaanari.org/kuvat/1573198443.jpg) Kempeleen Rinta-Jouppissa kerrottiin että vaunu on tutkittu hyvin ja ettei ole kosteusvaurioita sillä hetkellä kun ostin vaunun .
« Vastaus #3 : 8.11.2019 kello on 10:00 »
Kyllä kait niitäkin löytyy... ![Virnistää ;D](https://karavaanari.org/Smileys/SoLoSMiLeYS1/grin.gif) Kyllä sen vanhemman helmen voi löytää rehelliseltä yksityiseltä jo muutamilla tonneilla. Edellyttää mielellään pitkäaikaisia omistussuhteita ja talvella katoksessa tai hallissa säilömistä. Oma vaunu on -99 mallia ja on ollut ulkosalla reilut 15 vuotta omassa käytössä. Vessan tyhjennysluukusta löytyy sisäpuolelta vähän kuprua ja vanhaa pois pyyhittuä pintahometta. Pintapellit edelleen kimahtaa joka seinässä kynnellä niitä koputellessa. Niin kauan meinaan tuota pitää, kun kosteus pysyy vaunun ulkopuolella, kerrossänky tosin ei ole enää ajankohtainen. Keväällä on kiva mennä vaunuun ja todeta hyvä sisäilmanlaatu omalla nokalla.
« Vastaus #4 : 8.11.2019 kello on 10:40 »
Kosteusvaurioton ja homeeton ovat kaksi eriasiaa. Pintahometta tulee taatusti myös 2019 vuotiseen kun pinnat jätetään puhdistamatta elämisen jäljiltä (kaikki orgaaninen jälki on homeelle ruokaa), ja laitetaan se talvisäilöön, jossa se altistuu säiden mukaan vaihtuvalle kylmälle ja kostealle ilmalle - se kyllä lämpötilanvaihtelui lla tulee vaunun sisään korvausilmana. Sitten kun siinä talvisäilön ilmassa itsessään on riittävästi homeitiöitä (esim. ex. maatalouskäyttö), vaikka ladossa, suulissa, katoksessa jne. En usko kymmenvuotiaissa vaunuissa (tai autoissa) ulkoilmaa ja talvia nähneissä, käytössä tai käyttämättömissä, lunta katollaan kantaneissa olevan yhtään täysin kuivaa yksilöä. Rakennetyyppi ei vaan ole sellainen, että siitä kosteus poistuisi, saati hengittävä (harvenee kylmää kohti). Periaatteessa ulkopinta on tiivis, siis roiske-/sadevettä kestävä, mutta ei kestä upotusta. Ei siis hermeettisesti suojattu, vaan ajanoloon ilmankosteus pääsee rakenteeseen pienistä tiiviysvirheistä ulkopinnassa ja alakautta seinä/lattialiitoksista sekä tietty sisäilmasta. Ja kun rakenne ei hengitä vaan on osin suljettu, niin märäksi vuosikymmenissä muuttuu, jos rakenteella on kyky imeä kosteutta; puu ja styroksi.. Jos rakenne ei ole sellainen, ei kosteudesta ole haittaa (mätäne) Toisaalta taas se, että puu/styroksi rakenteessa on kosteus hieman koholla joillakin kohdin, ei se tarkoita että homeessa on tai edes "pilalla", mutta vuosien saatossa se vain lisääntyy. Ennen kuin pintavaneri ja tapetin alla tuntuu pehmeältä tai kupristuu, vaaditaan jo pidempiaikainen vuoto. Pakkanen jäätymisellä auttaa pullistamaan/avaamaan kosteaa paikkaa, ja seuraavalla märällä ilmalla "tie" on pikkaisen enempi "auki".. Pitää olla aika rankasti pehmeä vaunu sisältä, että home(sienet) haittaa sisäilmaa (pl. pintahome), koska ainakin periaatteessa vaunun sisäseinien pitäisi olla kosteussululliset (muutoin kosteudella on sisäilmasta vapaa pääsy rakenteeseen). Sisäpinnat ovat tapetoidut kosteuden kestävällä/tiiviillä materiaalilla. Vaikka löytäisi kätettyjen markkinoilta vanhemman vaunun "jota koskaan ole pidetty sateessa tai hangessa - vaan lämpöisässä hallissa", ei se tarkoita suoraan sitä, että se vettä pitäisi yhtään paremmin. Tokihan se on vähempi vedelle altistunut. Kun se viedää työmaa käyttöön tulevaksi talveksi, voi kesällä olla jo märkä vaunu, jos lämpöisänä pidetty ja lumet luomatta katolta rakennuskiireissä. Tuollaisen vaunun katto on kokotalven märkä, ja jos tiividessä on pienikin reikä, on se sama kuin vesisateessaa seisoisi 3kk ![Cool 8)](https://karavaanari.org/Smileys/SoLoSMiLeYS1/cool.gif)
« Vastaus #5 : 8.11.2019 kello on 12:41 »
En usko kymmenvuotiaissa vaunuissa (tai autoissa) ulkoilmaa ja talvia nähneissä, käytössä tai käyttämättömissä, lunta katollaan kantaneissa olevan yhtään täysin kuivaa yksilöä. Rakennetyyppi ei vaan ole sellainen, että siitä kosteus poistuisi, saati hengittävä (harvenee kylmää kohti). Periaatteessa ulkopinta on tiivis, siis roiske-/sadevettä kestävä, mutta ei kestä upotusta. Ei siis hermeettisesti suojattu, vaan ajanoloon ilmankosteus pääsee rakenteeseen pienistä tiiviysvirheistä ulkopinnassa ja alakautta seinä/lattialiitoksista sekä tietty sisäilmasta. Ja kun rakenne ei hengitä vaan on osin suljettu, niin märäksi vuosikymmenissä muuttuu, jos rakenteella on kyky imeä kosteutta; puu ja styroksi.. Jos rakenne ei ole sellainen, ei kosteudesta ole haittaa (mätäne)
Siinä se oli. Jos ei ole puuta, eikä vettä imevää eristettä...
« Vastaus #6 : 8.11.2019 kello on 15:43 »
Tuo homealtistuneen vaununhankinta ei ole ihan simppeli juttu. Siinä pitää huomioida muutakin kuin kosteuksia ja yleiskuntoa. Esim ihan tehtaalta juuri tullut vaunukaan ei välttämättä sovi altistuneelle. Vuosia käytössä ollut voi olla vähemmän oireita laukaiseva kuin uusi. Tämä johtuu liimojen ja raaka-aineiden käytöstä lähtevistä yhdisteistä jotka uudessa juuri valmistuksesta tulleessa ei ole vielä haihtuneet pois lopullisesti. Ja useimmin altistuneella on myös monikemikaaliallerg iaa.Ilmanvaihdolla on suuri merkitys myös.
Tein kesällä oman perheenjäsenen kanssa tutustumista uusiin autoihin ja vaunuihin ja myös käytettyihin. Koska oli "pikkanen kuume" vaihtaa auto. Jota ei sitten tullutkaan lopulta vaihdettua. Kiertelimme hänen kanssaan aloittaen"nenätuntumalla", eli hän kävi ovella ja jos siinä ei ollut mitään "uhkaa", niin sitten tutkittiin enemmän. Yllätyin kun hänen "tarkastuksessa" mieleisin sisäilma oli selkeästi yhdessä 2008 vuosimallisessa puoli-integroidussa matkailuautossa. Kun menimme esim. yhteenkin uuteen autoon, hän kävi vain ovella ja ei suostunut sisälle astumaan,useita uusia "timantteja"mentiin näin, hän kuvaili suoraan,että autossa haisi kemikaalille, eikä hän voisi siellä olla.Kyse siis ei ollut autovahasta, ilmanraikastimesta, pesuaineesta, maalista, silikonista tms. jotka hän tunnistaa kyllä, vaan kuten itse epäilen, valmistuksessa käytetyistä materiaaleista haihtuvista aineista. Samoin kävi joillekin vaunuille.Yksi vaunu oli sellainen, jonka hajumaailman jälkeen lähdimme pois ko. liikkeestä. Syy on siinä, ettei altistusta saa tulla. Ja jos hän indikoi itse ja ilmaisee sen, niin silloin lähdetään pois.
Malleja ja merkkejä enkä liikkeitä ala tässä kertomaan, mutta se tuli huomattua, että sen altistuneen on syytä itse olla mukana, jos mahdollista, laitteita tutkiessa.Kyseessä on riskipeli, mutta jos tarkoitus on että se altistunut siellä voi oleilla muun perheen kanssa, on vaikea muilla tavoin olla täysvarma asiasta. Laitteita kyllä löytyy ja on olemassa puhdistimia jotka ilmaisee sisäilman ongelmia, mutta meillä on nähty sekin, että kun on menty sellaiseen kiinteistötilaan missä laitteella on puhdistettu ilmaa, eikä hän ole siitä ollut tietoinen, on ovelta palailtu takaisin.
Eli sellaista absoluuttista tasoa on vaikea mennä arvioimaan. Voin sanoa, myös sen, että kokemusta on myös julkiskiinteistöist ä ja omakotitalojen ja yhden rivitaloasunnonkin katsomisesta ja on ollut omistajillekin sitten yllätys, eikä yksin meille. Sinänsä tämä on omalla tavallaan myös surullista, koska tuollainen altistumissairaus vaikuttaa koko lopun elämää moniin asioihin ja rajoittaa valinnoissa aina ammatinvalintoihin asti. Toivottavasti sopiva ajoneuvo löytyy, etsimiseen kannattaa varata aikaa ja harkintaa.
« Vastaus #7 : 8.11.2019 kello on 17:54 »
^ Tuo on ihan totta, uudet liimat ja raaka-aineet saattaa kärytä kuukausikaupalla. Ostettiin joskus uusi jenkkisänky ja aamuisin sain niistää veristä räkää muutaman kuukauden, vaikken mikään herkkä ole mielestäni. Kannoin sängyn välillä ulos pakkaseen päiväksi tuuleentumaan. Lääkäri määräsi avamyssiä, jolla sai helpotusta. Sänky oli just valmistettu ja umpinaisiin muoveihin pakattu. Telkkarissa haastattelivat jotain naista ja haastattelu sujui ihan normisti, kunnes toivat deodorantin lähelle ja ääni läks muijalta ihan saman tien. ![Järkyttynyt :o](https://karavaanari.org/Smileys/SoLoSMiLeYS1/shocked.gif)
« Vastaus #8 : 9.11.2019 kello on 10:24 »
Kosteusvaurioton ja homeeton ovat kaksi eriasiaa.
Pintahometta tulee taatusti myös 2019 vuotiseen kun pinnat jätetään puhdistamatta elämisen jäljiltä (kaikki orgaaninen jälki on homeelle ruokaa), ja laitetaan se talvisäilöön, jossa se altistuu säiden mukaan vaihtuvalle kylmälle ja kostealle ilmalle - se kyllä lämpötilanvaihtelui lla tulee vaunun sisään korvausilmana. Sitten kun siinä talvisäilön ilmassa itsessään on riittävästi homeitiöitä (esim. ex. maatalouskäyttö), vaikka ladossa, suulissa, katoksessa jne.
En usko kymmenvuotiaissa vaunuissa (tai autoissa) ulkoilmaa ja talvia nähneissä, käytössä tai käyttämättömissä, lunta katollaan kantaneissa olevan yhtään täysin kuivaa yksilöä. Rakennetyyppi ei vaan ole sellainen, että siitä kosteus poistuisi, saati hengittävä (harvenee kylmää kohti). Periaatteessa ulkopinta on tiivis, siis roiske-/sadevettä kestävä, mutta ei kestä upotusta. Ei siis hermeettisesti suojattu, vaan ajanoloon ilmankosteus pääsee rakenteeseen pienistä tiiviysvirheistä ulkopinnassa ja alakautta seinä/lattialiitoksista sekä tietty sisäilmasta. Ja kun rakenne ei hengitä vaan on osin suljettu, niin märäksi vuosikymmenissä muuttuu, jos rakenteella on kyky imeä kosteutta; puu ja styroksi.. Jos rakenne ei ole sellainen, ei kosteudesta ole haittaa (mätäne)
Toisaalta taas se, että puu/styroksi rakenteessa on kosteus hieman koholla joillakin kohdin, ei se tarkoita että homeessa on tai edes "pilalla", mutta vuosien saatossa se vain lisääntyy. Ennen kuin pintavaneri ja tapetin alla tuntuu pehmeältä tai kupristuu, vaaditaan jo pidempiaikainen vuoto. Pakkanen jäätymisellä auttaa pullistamaan/avaamaan kosteaa paikkaa, ja seuraavalla märällä ilmalla "tie" on pikkaisen enempi "auki"..
Pitää olla aika rankasti pehmeä vaunu sisältä, että home(sienet) haittaa sisäilmaa (pl. pintahome), koska ainakin periaatteessa vaunun sisäseinien pitäisi olla kosteussululliset (muutoin kosteudella on sisäilmasta vapaa pääsy rakenteeseen). Sisäpinnat ovat tapetoidut kosteuden kestävällä/tiiviillä materiaalilla.
Vaikka löytäisi kätettyjen markkinoilta vanhemman vaunun "jota koskaan ole pidetty sateessa tai hangessa - vaan lämpöisässä hallissa", ei se tarkoita suoraan sitä, että se vettä pitäisi yhtään paremmin. Tokihan se on vähempi vedelle altistunut. Kun se viedää työmaa käyttöön tulevaksi talveksi, voi kesällä olla jo märkä vaunu, jos lämpöisänä pidetty ja lumet luomatta katolta rakennuskiireissä. Tuollaisen vaunun katto on kokotalven märkä, ja jos tiividessä on pienikin reikä, on se sama kuin vesisateessaa seisoisi 3kk ![Cool 8)](https://karavaanari.org/Smileys/SoLoSMiLeYS1/cool.gif)
Allekirjoitan ylläolevan, perusteellisen selonteon kiistattomasti. ![Peukku Thumb](https://karavaanari.org/Smileys/SoLoSMiLeYS1/thumb22.gif)
« Vastaus #9 : 9.11.2019 kello on 10:49 »
jos täällä vois pekuttaa viestejä niin 88k5 sais varmasti monta peukkua tuosta viestistä ![Peukku Thumb](https://karavaanari.org/Smileys/SoLoSMiLeYS1/thumb22.gif) lisäyksenä sen verran, että kosteusmittauksiin kannattaa aina suhtautua varauksella. Seiniä pitäis purkaa, jotta varmasti tiedettäis mitä siellä on. Kun mitataan vain seinän pinnasta, tulos ei kerro kuin vanerin kosteuden, ei eristeiden. Ja jos se vaneri on jo kostea, se näkee ilman mittariakin. edit: eli itse pidän noita mittauksia suht turhina, samaan lopputulokseen pääsee kunnolla tutkimalla omin silminkin.
« Vastaus #10 : 9.11.2019 kello on 12:43 »
Seiniä pitäis purkaa, jotta varmasti tiedettäis mitä siellä on. Kun mitataan vain seinän pinnasta, tulos ei kerro kuin vanerin kosteuden, ei eristeiden.
Omien kokemusten mukaan (mainoksetkin väittää samaa). Jopa tuo Bilteman halpa pallomittari näyttää kosteuden pintaa syvemmältä, tosin sekottaa metallin ja kosteuden. Samoin saman liikkeen piikkimittari kun työntää riittävän syvään.Tosin tulosten tulkinta kaipaisi enemmän taittoa kun mulla on.
« Vastaus #11 : 9.11.2019 kello on 20:02 »
Omien kokemusten mukaan (mainoksetkin väittää samaa). Jopa tuo Bilteman halpa pallomittari näyttää kosteuden pintaa syvemmältä, tosin sekottaa metallin ja kosteuden. Samoin saman liikkeen piikkimittari kun työntää riittävän syvään.Tosin tulosten tulkinta kaipaisi enemmän taittoa kun mulla on.
mitä tarkoitat omilla kokemuksilla? siis oletko kokeillut sitä johonkin minkä tiedät/näet olevan märkää ja mittarikin näyttää sen? vaiko onko se löytänyt kosteutta kuivalta näyttävän ja tuntuvan pinnan alta jossa päällä vielä höyrysulku?
« Vastaus #12 : 10.11.2019 kello on 09:05 »
mitä tarkoitat omilla kokemuksilla?
siis oletko kokeillut sitä johonkin minkä tiedät/näet olevan märkää ja mittarikin näyttää sen? vaiko onko se löytänyt kosteutta kuivalta näyttävän ja tuntuvan pinnan alta jossa päällä vielä höyrysulku?
Kyllä pallo veden löytää. Esim jos laittaa paksun pöytälevyn alle vesilasin, lukemat pomppaa. Mutta ongelma on juuri tuo materiaalien erot. Eli likimain kaikki poikkeamat seinässä tai lattiassa aiheuttaa muutoksia lukemiin. Lisäksi kun pallon vie lattiaa pitkin sivuseinän viereen, nostaa sivuseinän materiaali lukemia, ja kun sen liuttaa siinä seinän vierellä päin etuseinää. Lukemat nousee taas. Vaikka kaikki olisi kuivaa. Pallo on hyvä, mutta vaikea tulkittava, etenkin ohuessa rakenteessa, joka sisältää kaikenlaista.
« Vastaus #13 : 10.11.2019 kello on 09:53 »
Kyllä pallo veden löytää. Esim jos laittaa paksun pöytälevyn alle vesilasin, lukemat pomppaa. Mutta ongelma on juuri tuo materiaalien erot. Eli likimain kaikki poikkeamat seinässä tai lattiassa aiheuttaa muutoksia lukemiin. Lisäksi kun pallon vie lattiaa pitkin sivuseinän viereen, nostaa sivuseinän materiaali lukemia, ja kun sen liuttaa siinä seinän vierellä päin etuseinää. Lukemat nousee taas. Vaikka kaikki olisi kuivaa.
Pallo on hyvä, mutta vaikea tulkittava, etenkin ohuessa rakenteessa, joka sisältää kaikenlaista.
okei, kuulostaa hyvälle. mä en edes ajatellut näitä pallopäitä, vaan ajatuksissa oli ne kaks piikkiset vastusmittarit
« Vastaus #14 : 10.11.2019 kello on 10:54 »
okei, kuulostaa hyvälle. mä en edes ajatellut näitä pallopäitä, vaan ajatuksissa oli ne kaks piikkiset vastusmittarit
Mutta joo, mittaajan pitää todella tuntea rakenne. Carthagoa kun mittoo, niin näyttää aika kovia lukemia seinät ja katot, kun on alumiini heti verhoilun takana. Lattiassakin näkyy kaikki lattian alla oleva, esim. vanerinen pystytuki tekee piikin. Sama taloissakin. Lattiakaivon ympärillä kosteutta, pallolla mitattuna. Vahinko vain, ettei pallo kerro, onko se vesieristeen ylä vai alapuolella.
|